Kupiškėnai saugo atmintį
Rapolas Lukoševičius
Respublikinis etnografinių ansamblių ir pavienių etnografinės medžiagos rinkėjų konkursas seserų Stefanijos, Michalinos, Elvyros Glemžaičių vardinei premijai laimėti yra vienintelis tokio pobūdžio respublikoje. Jis organizuojamas kas dveji metai, pradedant 1994-aisiais. Konkurso tikslas: skatinti ne tik etninės kultūros specialistus, bet ir plačiąją visuomenę domėtis etniniu paveldu, rūpintis jo išsaugojimu ir tęstinumu. Vardinės premijos steigėjai: Kupiškio savivaldybė ir Jono Glemžos (seserų Glemžaičių sūnėno) šeima (tik 1994-aisiais m.). Atminimo dovanomis konkursą remia Kupiškio kultūros ir švietimo skyrius, Kupiškio kultūros centras. 1994-aisiais konkurse dalyvavo 11 folkloro ansamblių (Kupiškio, Rokiškio, Panevėžio, Radviliškio, Klaipėdos, Ukmergės rajonų).Pirmoji vieta nebuvo skirta, premija padalyta Šeduvos žemės ūkio aukštesniosios mokyklos (vadovė Emilija Brajinskienė) ir Kupiškio r. Paketurių (vadovė Alma Ramašauskienė) folkloro ansambliams. Rėmėjų dovanos įteiktos Klaipėdos universiteto studentų ansambliui Serbinčiula (vad. prof. Audronė Kaukienė) ir Ukmergės kultūros rūmų folkloro ansambliui Dagilėlis (vad. Jūratė Martinkutė).
1996-aisiais konkurse dalyvavo 7 folkloro kolektyvai (Kupiškio, Biržų, Švenčionių, Pakruojo, Molėtų rajonų). Konkurso tema: Rudens darbų pabaigtuvės. Premijos steigėja - Kupiškio savivaldybė. Rėmėjai - Kupiškio kultūros ir švietimo skyrius, Tauro banko Kupiškio skyrius. Vardinė premija paskirta Adutiškio-Lazdinių kaimo (Švenčionių r.) klubo folkloro ansambliui (vadovė Palmira Krivickienė). Rėmėjų dovanos įteiktos Vabalninko (Biržų r.) ansambliui Saulala (vadovė Stasė Čiuikina), Linkuvos (Pakruojo r.) ansambliui Linkava (vadovė S. Lovčikaitė), Paketurių (Kupiškio r.) folkloro ansambliui įteikta Tauro banko Kupiškio skyriaus premija (vadovė Alma Ramašauskienė).
1998-aisiais konkurso tema: Šeimos šventės. Šeimos vaidmuo kalendorinėse šventėse. Šių metų konkursas (vyko lapkričio 21 d.) sutapo su Elvyros Glemžaitės-Dulaitienės 105-osiomis gimimo metinėmis bei knygos Kupiškėnų senovė išleidimo 40-mečiu. Šiemet konkurse dalyvavo: Utenos švietimo darbuotojų folkloro ansamblis Levindra (vad. Laima Kulakauskienė), programa Krikštynos, Migonių (Kupiškio r.) folkloro ansamblis (vad. Adelė Rutkevičienė), programa Odvinto vokaras Tamošiaus gryčioj, Kupiškio kultūros centro Kupkėmis (vad. Alma Ramašauskienė), programa Pirmoryčiai anoj šaly, Užušilių (Biržų r.) folkloro ansamblis (vad. Laima Aukštuolienė), programa Antra Kalėdų diena, Kirnaičių (Joniškio r.) ansamblis (vad. Gražina ir Gediminas Andrašiūnai), programa Kūlimo papročiai, Vabalninko (Biržų r.) folkloro ansamblis Saulala (vad. Stasė Čiuikina), programa Jurginės, Anykščių folkloro ansamblis Valaukis (vad. Violeta Gailevičiūtė-Juciuvienė), programa Po luosčiu, Videniškių (Molėtų r.) folkloro ansamblis Ievužė (vad. Aldona Četkauskienė), programa Vestuvių papročiai, Kaišiadorių ansamblis Verpeta (vad. Valė Jankauskienė), programa Vėlinės.
Konkurso laureatais tapo Kupkėmis (premija - 800 Lt). Rėmėjų dovanos įteiktos Užušilių, Migonių folkloro ansambliams. Už sukauptą vertingą etnografinę medžiagą prizais apdovanotos Laima Kulakauskienė ir Violeta Gailevičiūtė-Juciuvienė, taip pat Albina Navickienė iš Ukmergės rajono, konkurse dalyvavusi kaip pavienė etnografinė medžiagos rinkėja. Šį darbą A. Navickienė jau dirba daugiau nei 20 metų. Kaskart konkurso dalyviams pasiūlydami vis kitą temą, raginame kolektyvus įvairiapusiškai žvelgti į etninį paveldą, krašto papročius parodyti kaip visumą (ritualai, apeigos, tam tikros kalbėjimo formulės ir t.t.).
Š. m. renginio režisierė Vilija Morkūnaitė, dailininkas Antanas Kalvelis.
Pirmoji Panevėžio apskrities meno šventė įvyko Kupiškyje 1998 m. gegužės 31 d. Dalyvavo 54 meno mėgėjų kolektyvai, daugiau nei 1000 saviveiklininkų. Kadangi šventės diena sutapo su Sekminėmis, ši tema atsispindėjo ir šventės teatralizacijoje. Sekminių epizode dalyvavo apskrities rajonų suaugusių ir vaikų folkloro kolektyvai. Kerdžiaus rago kviečiami piemenėliai pargina bandą (vainikuotą karvę). Piemenis sutinka ir apdovanoja kaimo bendruomenė (suaugusių folkloro kolektyvai). Epizodo kulminacija - kerdžius vainikuoja jautį, o piemenys - kerdžių. Visi šoka ratelį Gaspadinė ant Sekminių...
Sekminių tema atsispindėjo ir šventės pabaigoje, pagerbiant kolektyvų vadovus. Pagrindinis Sekminių valgis - kiaušinienė; per Sekmines kiaušinius dar ir margindavo. Šį paprotį taip pat panaudojom šventės pabaigoje. Rajonų merai burtų keliu sprendė, kur vyks kita apskrities šventė: kas iš skrybėlės ištrauks margutį - ten ir šventė. Burtai lėmė, kad kitąkart važiuosim į Rokiškį.
Pirmojo slapto lietuviškojo vakaro Kupiškyje 100-metis (1898-1998) paminėtas spalio 29 d. Plundakų kaime ir Kupiškyje. Prieš 100-ą metų šio vakaro iniciatoriai buvo kunigai - Felicijonas Lialis, Julijonas Kasperavičius ir ūkininkas Kazys Alekna iš Plundakų. Jo sodyboje ir buvo surengtas vakaras. 100-mečio proga ant išlikusio namo atidengta paminklinė lenta. Ceremonijoje dalyvavo ir Kauno aktoriai, kurie Kupiškyje rodė Keturakio komediją Amerika pirtyje. Ši komedija buvo suvaidinta Plundakuose ir prieš 100-ą metų. Prieš spektaklį Amerika pirtyje susirinkusiai visuomenei buvo parodytas teatralizuotas pasakojimas apie mūsų krašte vykusius lietuviš-kuosius vakarus. Čia panaudoti iš K. Aleknos anūkų užrašyti prisiminimai apie įvairius susi-dūrimus su žandarais, uriadniko papirkimus ir t.t.
Kupiškio kultūros centre buvo atidaryta fotonuotraukų ir dokumentų paroda apie lietuviškų vakarų sąjūdį. Daug vertingos medžiagos surinkta iš K. Aleknos anūkų: A. Pėžos, V. Alek-naitės-Repšienės, J. Margelienės, globotinės
J.Jurkštaitės. Parodą rengė Kupiškio viešoji biblioteka.
Renginio režisierė Vilija Morkūnaitė. Dailininkas Antanas Kalvelis.
1997 m. birželio 12-15 d. Skapiškyje vyko pirmasis tarptautinis Šiaurės ir Baltijos šalių kaimo teatrų festivalis Pienių vynas. Kadangi Skapiškyje gyvuoja ne tik suaugusiųjų, bet ir vaikų teatras, nuspręsta 1998 m. pavasarį surengti vaikų ir jaunimo teatrų festivalį Pienių medus. Teatrų šventėje dalyvavo Rokiškio, Klaipėdos, Joniškio, Kretingos, Subačiaus Viešintų, Panemunio, Vilniaus, Skapiškio vaikų ir jaunimo teatrai. Be šių teatrų rodomų spektaklių, vyko vakaronė, grojo vaikų muzikos ansamblis Svirplys iš Šiaulių, veikė pienių medaus gaminimo laboratorija, aktoriaus Gedimino Storpirščio koncertas ir pokalbis, diskotekėlės, pramoginės teatrų programos.
Festivalio rengėjai: Skapiškio vaikų ir suaugusiųjų teatrai, kultūros namai, vidurinė mokykla.
Režisierė ir scenaristė - Skapiškio teatro režisierė Vita Bačanskienė. Dailininkė Vanda Balsienė.
Renginį finansavo Kupiškio rajono savivaldybė, rėmė Aidas Skopas, Povilas Gurklys, ŽŪ kooperatyvas Aukštaitijos pienas, UAB Kupiškėnų mintys, apskrities dienraštis Panevėžio rytas, J. Pakalnio ind. įmonė, įmonės: Šarkalieknis, Vaizbūnas, Varinis varpas, UAB Ochoco Lumber, Lietuvos taupomojo banko Kupiškio skyrius.
Kupiškio rajono kultūros centro ir paminklotvarkos tarnybos iniciatyva pirmojo slapto lietuviškojo vakaro Aukštaitijoje 100-ųjų metinių proga buvo pagaminta paminklinė lenta. Ji 1998 m. spalio 28 dieną pritvirtinta ir iškilmingai atidengta, dalyvaujant Kauno dramos teatro aktoriams, prie gyvenamojo namo, kur 1898 m. Kazys Alekna savo sodyboje suorganizavo ir pats vaidino pirmajame slaptame lietuviškajame vakare.
Autorius Ramūnas Vizbaras. Paminklinė lenta pagaminta iš ąžuolo (jos matmenys 60x40x6 cm) už Kupiškio rajono savivaldybės paminklotvarkos tarnybos lėšas.
Joje parašyta: Čia gyveno Plundakų kaimo šviesuolis Kazys Alekna, 1898 m. savo sodyboje suorganizavęs pirmąjį slaptą lietuvišką vakarą Kupiškio krašte.
Kupiškio rajono savivaldybės iniciatyva pagaminta paminklinė lenta ir pritvirtinta prie namo, kuriame gyveno Senovinių kupiškėnų vestuvių režisierius, aktorius, pedagogas Povilas Zulonas. Paminklinė lenta atidengta 1998 09 27, Povilo Zulono gimimo dieną; ji išdrožta iš ąžuolinės lentos 60x40x6 cm, kurioje iškaltas užrašas: Šiame name nuo 1945 m. gyveno peda-gogas, Senovinių kupiškėnų vestuvių režisierius Povilas Zulonas (1912 09 27-1996 11 21).
Bareljefo autorius Ramūnas Vizbaras. Paminklinė lenta pagaminta Kupiškio rajono savivaldybės paminklotvarkos tarybos lėšomis.
Vykdydama Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimą Nr. 705, Kupiškio rajono savivaldybė parengė buvusio ministro pirmininko J. Černiaus gimtinės įamžinimo projektą ir pateikė jį Vyriausybei.
1998 m. rugsėjo 4 d. buvusių kareivinių aikštėje Kupiškio rajono savivaldybės ir valstybės lėšomis Jono Černiaus 100-ųjų gimimo metinių proga buvo pastatytas paminklas.
Paminklo autorius V. Krūtinis. Pagrindinės paminklo dalys pagamintos iš rausvo marmuro. J. Černiaus skulptūra - iš balto akmens. Paminklo apačioje iškaltas užrašas: Nepriklausomos Lietuvos ministras pirmininkas generolas Jonas Černius.
1998 metų birželio 13 dieną centrinėje L. Stuo-kos-Gucevičiaus aikštėje atidengta paminklinė akmens plokštė, skelbianti, kad čia buvo nubloškiami okupantų ir stribų nužudyti Lietuvos partizanai. Paminklo autorius Gintaras Juodiškis. Iniciatoriai LPKTS rajono skyrius; plokštė pagaminta ir pastatyta Kupiškio rajono savivaldybės lėšomis. Rusvoje marmuro plokštėje iškalti žodžiai: Nulenkim galvas sūnums ir dukroms, nužudytiems, išniekin-tiems, bet nenugalėtiems. Šioje aikštėje buvo guldomi okupantų ir stribų nužudyti Lietuvos partizanai 1944-1953 m.
Buvusiai operos solistei Vincei Jonuškaitei-Zaunienei paminklinė lenta, pagaminta Kupiškio rajono savivaldybės paminklotvarkos tarnybos iniciatyva, pritvirtinta prie gyvenamojo namo, kuriame žymi operos solistė gyveno prieš Antrąjį pasaulinį karą.
Paminklinė lenta atidengta 1998 m. gegužės 22 dieną Subačiaus pradinei mokyklai Vincės Jonuškaitės vardo suteikimo proga.
Paminklinę lentą (matmenys 50x40x6 cm) pagamino Kupiškio rajono gyventojas Ramūnas Vizbaras. Ąžuolinėje lentoje iškaltas užrašas ir išskobtas V. Jonuškaitės bareljefas. Užrašo tekstas: Šiame name gimė operos solistė Vincė Jonuškaitė-Zaunienė (1901 01 22-1997 05 18). Finansavo Kupiškio rajono savivaldybės paminklotvarkos tarnyba.
KŪRYBOS METRAŠTIS 1998. Turinys
LNKC.LT